Beatnik

av Lill-Margrethe Stene

 * PARIS:** Gjennom 1950 årene skjedde det store endringer innen design og kunst. På slutten av dette tiåret ble dette merkbart synlig innen musikk, film og mote. Beatnik oppstod i begynnelsen av 60- tallet, men tendensene våknet allerede i den levende bydelen Saint Germaine i Paris på 40- tallet. Bydelen trakk tidlig til seg kunstnere og forfattere som f.eks Pablo Picasso,Paul Verlaine, Ernest Hemingway. De som hadde sterkest innflydelse, som stod i sentrum for denne nye livsholdningen, var forfattere som eksistensialisten Jean-Paul Sartre og feministen Simone de Beauvoir. Det oppstod radikale ideer om en livstil som utfordret den konvensjonelle livstilen. De tiltrakk seg bohemer, filmskaperere som Roger Vadin og Francois Truffaut og jazz artister som Juliette Greco.

I Sartres første filosofiske verk//" Væren og intet",// definerer han mennesket som eksistens." Vi er utstyrt med en fri vilje og **er** dermed summen av det vi gjør." Det finnes ingen unnskyldning for dårlige handlinger. Beauvoire`s meste kjente verk, er den feministiske klassikeren" Det annet kjønn". Fra denne boken stammer det berømte sitatet: **//"man fødes ikke som kvinne, men blir det".//** De engasjerte seg sterkt politisk mot den franske og internasjonale borgerligheten.De viste tydelig motstand mot fransk og undertrykkelsen av Algerie, og USA krigføring i Vietnam. Jean- Paul Sartre fremstod som leder for studentoppgjøret i Paris i 1968.

Beatnik ble en betegnelse på en stil som vokste ut av disse tendensene, og om en person som fulgte denne stilen. Ordet er sammensatt av det engelske "beat" for rytme og den slaviske endelsen "-nik" (som antyder at dette handler om en person). De var "hippe", "coole" og "groovy". "Hipp" kunne være alt fra buddismen til be-bop jazz. Noen hadde til og med en særegen "cool" gange,en katteaktig slentrende bevegelse med en særegen hoftevrikk.
 * //"Cafe de flore" i Saint Germaine, Paris.Yndet sted for eksistensialistenes intelektuelle diskusjoner.//**

Den etablerete kultureliten brukte betegnelsen om en karakterisert stereotyp, en ungdom med de rette ytre kjennetegn.Stilens kjennetegn for kvinner var ofte tettsitttende bekledning i helsort og lave sko. Øynene var tydelig markerte med sort make- up. Menn bar også tettsittende overdeler og bukser, supplert med sandaler. Beret og mørke solbriller var et typisk kjennetegn for begge kjønn. Stilen signaliserte en ny tilnærming til mote. "Det rette" klesplagget fant man ikke i eksklusive motebutikker. Dette var en takknemlig stil for dem som hadde begrenset økonomi. Det var ikke så stor forskjell på beatnikere og hippiene i grunnholdning. Men der hippiene var opptatt av politikk, var beatnikene opptatt av musikk. Stilmessig fremstår beatnikene nesten respektable opp mot hippienes mønstrete flower- power og psykedeliske motiv.

Juliette Greco var en fransk jazz artist. Hun ble et stilikon og en sentral skikkelse for denne nye stilen i miljøet rundt Saint Germain i Paris. Bohemene samlet seg rundt Greco og amerikanske jazz stjerner, de holdt til på nattklubber som "Le Tabou" og "Le Rose Rouge". Brigitte Bardot var ble også et stilikon med sine trange sorte og hvite t- shirts.


 * SAN FRANCISCO:** I California utartet det seg lignende tendenser, med utspring i eksperimentelle forfattere som Jack Keruoac og Allen Ginsberg. Kerouac definerte **beat- generasjonen** allerede i 1948. Dette ble et begrep for den nye litterære tendenden i USA. Den litterære stilen var rask og spontan, de oppfattet seg som opprørere mot den kantete etableret verden. "Hipp" og "cool" innbar også poltisk bevissthet, ved å kritisk snakke om den hvite middelklassen, og med forkjærlighet for den sorte musikken og kulturen i USA.

Stilen tiltaler meg med sitt stramme, enkle uttrykk. Den er enkel, funksjonell og kraftfull med sin mørke profil. Kvinner og menn ligner hverandre i klærne, samtidig som den ikke undergraver det feminine. Det nedtonede ved liten bruk av farger og mønster, fremhever personens indivduelle særtrekk. Jeg synes denne ytre stilen speiler ideologiene om individuell frihet og ansvar.


 * Kilder:**
 * 1) Bok: "Fashions of de decade, the 1960`s" Yvonne Connikie. B.T. Batsford. London.
 * 2) [].